Basrigg-FAQ
- tks
- VIP medlem
- Inlägg: 2696
- Blev medlem: mån 28 jan 2008, 19:54
- Ort: Norrköping
Basrigg-FAQ
Det dyker upp frågor lite då och då om basriggar, Ohm, Watt och annat och hur det hänger ihop. När jag var nybörjare undrade jag själv om sådana saker och läste på så gott jag kunde. Här kommer en liten basrigg-FAQ med de flesta vanliga frågorna.
1. Introduktion - Nominell impedans/Ohm (Ω) och effekt/watt (W)
En av de första saker man brukar undra över är hur det här med ohm och watt hänger ihop, och hur man ska "matcha" topp och låda/lådor.
Mycket kortfattat - för full effekt: Matcha förstärkarens och högtalarlådans impedans. Exempelvis - för 4 ohm - en högtalarlåda på 4 ohm alternativt två högtalarlådor på 8 ohm. Det är bra om förstärkarens och högtalarlådans effektmärkning matchar ungefär, men inget krav.
Transistorförstärkare kan även köras med högre impedans än vad som står på, exempelvis 8 ohm istället för 4 ohm. Detta ger lägre effekt från förstärkaren.
Lite mer ingående förklaring följer.
1.1 Impedans
När det gäller impedans är det lite olika regler för transistorförstärkare och rörförstärkare.
En transistorförstärkare ger maximal effekt vid en viss nominell impedans, oftast 4 ohm, men ibland är det 2 ohm, även andra siffror förekommer. På baksidan av förstärkaren står ofta hur det ligger till, exempelvis:
350W @ 4 Ω
180W @ 8 Ω
Dvs i det här fallet - för maximal effekt bör högtalarlådan/kombinationen av högtalarlådorna vara på 4 ohm. Vid högre impedans ger förstärkaren inte lika mycket effekt. Lägre impedans än vad förstärkaren är avsedd att klara rekommenderas inte och kan skada förstärkaren.
En rörförstärkare å andra sidan brukar vara omkopplingsbar för att matcha högtalarlådans impedans, antingen via en switch eller olika högtalarutgångar beroende på vilken impedans man har. Rörförstärkaren ger full effekt när man matchar impedansen (dvs är den ställbar mellan 4 och 8 ohm får man full effekt både i fallet då man har en högtalarlåda på 4 ohm och då man har en högtalarlåda på 8 - förutsatt att man ställer förstärkaren därefter), och man bör alltid matcha förstärkaren mot högtalarlådans impedans.
Att kombinera högtalarlådor ändrar den totala impedansen. I princip alla förstärkare/högtalarlådor har högtalarkontakterna parallellkopplade, och det spelar då ingen roll om man kopplar förstärkare->högtalarlåda->högtalarlåda eller kopplar från två utgångar på förstärkaren till varsin högtalarlåda. För att seriekoppla två högtalarlådor behövs en specialtillverkad kabel med tre kontakter alternativt en seriekopplingsbox, se den här tråden:
http://www.pratabas.se/viewtopic.php?t=45641" onclick="window.open(this.href);return false;
Parallellkoppling av olika kombinationer ger:
16 + 16 = 8 ohm
8 + 16 = 5,3 ohm
8 + 8 = 4 ohm
8 + 16 + 16 = 4 ohm
8 + 8 + 8 = 2,7 ohm
4 + 8 = 2,7 ohm
4 + 8 + 8 = 2 ohm
4 + 4 = 2 ohm
Det finns även förstärkare som har två kanaler, där varje kanal kan ses som en egen förstärkare (dvs om det är lägst 4 ohm på varje kanal kan man koppla in en 4-ohmslåda per kanal, vilket annars hade blivit 2 ohm om man bara haft en kanal och parallellkopplat).
Allra vanligast är transistorförstärkare som inte klarar lägre än 4 ohm, och för full effekt är det vanligast att man använder två högtalarlådor på 8 ohm (som parallellkopplade ger 4 ohm) alternativt att man bara har en låda på 4 ohm. Använder man en högtalarlåda på 8 ohm kan man få ut ungefär hälften av förstärkarens maxeffekt.
1.2 Effekttålighet
Effekttålighet är en siffra som det är lätt att hänga upp sig för mycket på. Siffran säger ingenting om högtalarlådans prestanda (hur starkt/djupt den spelar etc), och den måste inte matchas till förstärkarens effekt.
Effekttålighet är tänkt att vara ett mått på hur mycket effekt en högtalarlåda tål, men öronen är ett bättre verktyg än siffrorna. Börjar det låta illa om högtalarlådan - sänk volymen. Det räcker oftast längre än att bara titta på effektsiffror.
Annars är en ganska bra regel att om förstärkarens och högtalarlådans effektmärkning matchar varandra hyfsat så får man inga problem om man inte misshandlar utrustningen. Det är helt ok med 600W förstärkare och 500W högtalarlåda. Om man är aktsam och sänker om det börjar låta illa kan man utan problem ha dubbelt så hög effekt på förstärkaren som högtalarlådan. Det är aldrig skadligt att ha högre effekttålighet i högtalarlådan än förstärkarens maxeffekt, men är förstärkaren många gånger starkare än högtalarlådans effekttålighet (exempelvis 1000W förstärkare, 150W högtalarlåda) kan man lätt skada högtalarlådan om man vrider på för mycket.
Har man två högtalarlådor så delar de på förstärkarens effekt, dvs två högtalarlådor på 8 ohm / 200W är helt ok att köra tillsammans med en förstärkare som ger 500W vid 4 ohm. Högtalarlådorna delar på effekten och får 250W var om man pressar förstärkaren.
2. Hur specifikationerna påverkar
Det finns ett antal specifikationer som brukar stå med när man tittar på förstärkarutrustning. Dels förstärkarens effektmärkning, men även faktorer som beror på högtalarlådan påverkar bland annat hur starkt man kan spela.
2.1 Förstärkareffekt
Förstärkarens effekt kan man säga är ett mått på hur mycket kraftresurser som finns att flytta konerna i högtalarelementen som sitter i högtalarlådan man använder. Mer effekt = mer resurser = mer luft kan flyttas = starkare ljudnivå. Effektmärkningen blir dock lite knepig eftersom olika tillverkare mäter sina effektsiffror lite olika.
Tanken med effektmärkningen är att det ska vara ett mått på "hur långt man kan pressa förstärkaren innan den börjar låta illa". Man kan alltid få ut mer effekt än vad som står på förstärkaren, om man vrider volymratten tillräckligt långt, men med följden att man börjar få distorsion. Man kan mäta distorsionen vid en viss effekt, och det är grunden till effektmärkningen - att man mätt upp hur mycket effekt man får ut vid en viss distorsionsnivå. Problemet är att olika mätmetoder och siffror används, och därför kan två 300W-förstärkare upplevas som olika starka. En annan sak som spelar in är att olika förstärkartyper ger olika typ av distorsion. Många transistorförstärkare låter mindre behagligt när de pressas till distorsion, medan rörförstärkare ofta upplevs som välljudande när de pressas hårt (givetvis beroende på vilket ljud man är ute efter).
Som basist kanske man tycker att en transistorförstärkare låter illa vid 1% THD. Vissa förstärkare kanske är uppmätta vid just 1% THD, och lämnar de 300W då så är det vid 300W den börjar låta illa. En förstärkare som är uppmätt till 300W vid 0,1% THD spelar såklart lite starkare än den andra om man pressar den till 1% THD. Sedan finns det tillverkare som anger Peak-effekt istället för RMS.
...och som sagt - rörförstärkare låter i mångas öron bra även vid högre distorsionsnivåer, så gillar man ett kraftigt överstyrt ljud kan man få ut nästan dubbelt mycket effekt som det står på förstärkaren med bibehållet välljud.
2.2 Högtalarlådans känslighet
Om man matar två olika högtalarlådor med samma effekt kan en av dem låta mer. Den högtalarlådan är alltså mer lättdriven, detta brukar anges med ett värde, hur många dB den frambringar på en meters avstånd då den matas med 1W.
För att kompensera en skillnad på 3dB behöver man dubbelt så mycket effekt, så teoretiskt sett låter en låda på 95dB@1W/1m som matas med 200W lika mycket som en på 98db@1W/1m som matas med 100W.
Detta är inte riktigt hela sanningen, och känslighetssiffran mäts liksom effekten olika hos olika tillverkare. Känsligheten varierar över frekvensomfånget, och ibland är siffran som anges ett medelvärde, och ibland kan det vara ett maxvärde, dvs att högtalarlådan bara spelar så starkt vid en viss frekvens, men svagare i resten av registret.
Ett realistiskt värde för de flesta högtalarlådor för elbas i "mellanstorlek" (4x10/2x12/1x15) är att de ligger på ca 96-101 dB i grundkänslighet, medan känsligheten för enskilda frekvenser utan problem kan vara uppåt 107 dB.
Läs mer om känslighet och frekvensomfång i den här tråden:
http://pratabas.se/viewtopic.php?p=297791" onclick="window.open(this.href);return false;
När det gäller känslighet så vinner man 3 dB i ljudtryck varje gång man fördubblar antal högtalarelement om allt annat är likadant, och det motsvarar teoretiskt sett samma ökning i ljudstyrka som en fördubbling av effekten, dvs utgår vi från en 1x10 på 93 dB får vi följande:
1x10: 93 dB @ 1W / 1m
2x10: 96 dB @ 1W / 1m
4x10: 99 dB @ 1W / 1m
8x10: 102 dB @ 1W / 1m
En större högtalarlåda låter mer med viss effekt än en mindre. Det är lätt att tro att en större högtalarlåda är mer "tungdriven" för förstärkaren, att man måste ha en stor förstärkare för att "orka med" en stor högtalarlåda, men det är alltså tvärt om - har man en svag förstärkare som man vill få att låta så mycket som möjligt så bör man kombinera den med en stor, lättdriven högtalarlåda.
Det är en av anledningarna till att en klassisk rörförstärkarrigg (300W + 8x10) låter starkare än en mer kompakt rigg med transistorförstärkare, trots att transistorförstärkaren har högre effektmärkning.
2.3 Högtalarlådans effektmärkning / slaglängd
Som tidigare nämnt är effektmärkningen på högtalarlådan ingen specifikation som säger så mycket om prestandan. Det är en av de mest efterfrågade specifikationerna när det kommer till högtalarlådor, men egentligen en av de minst intressanta. Effekttålighet säger ingenting om hur starkt högtalarlådan spelar eller hur mycket effekt man kan använda innan högtalarlådan inte orkar med/börjar låta dåligt. Den vanliga missuppfattningen är att effektmärknignen är just det - ett mått på hur mycket effekt det går att använda utan missljud, men det har ingenting med saken att göra. Ett exempel kan läsas här:
http://pratabas.se/viewtopic.php?t=4889" onclick="window.open(this.href);return false; ... c&start=75
Dvs att en högtalarlåda märkt 800W låter illa tidigare än en mindre högtalarlåda märkt 540W.
Effekttålighet är egentligen ett mått på vilken medeleffekt talspolen i högtalarelementet klarar innan så mycket värme utvecklas att risk för skada uppstår. Egentligen ingenting som säger oss basister särskilt mycket, eftersom medeleffekten är förhållandevis låg när man spelar bas (jämfört med exempelvis ett PA-system som tar hand om hela bandets ljud, där medeleffekten oftast är högre). Som tidigare nämnt - att sänka när det börjar låta illa om utrustningen fungerar bättre än att bara titta på effektsiffror och hoppas på bra ljud.
Hur hårt man kan pressa högtalarlådan innan den börjar låta illa har inte med effekttåligheten att göra, utan andra specifikationer, främst högtalarelementens slaglängd (i kombination med högtalarlådans konstruktion). Det är siffror som inte brukar anges i datablad, så bästa sättet att ta reda på det är att prova själv eller höra med andra som haft samma modell.
3. Övrigt angående basförstärkare/högtalarlådor
En sak som ibland är lätt att glömma: när det kommer till basutrustning så handlar det om personlig smak. En fråga som "vilken är den bästa förstärkaren?" är i klass med frågan "vilken är den godaste maten?" på ett matforum. Det finns väldigt många olika svar på den frågan beroende på vem man frågar, men huvudsaken är att man själv är nöjd. Det är även en av anledningarna till att det finns så mycket utrustning på marknaden - olika personer föredrar olika ljud och har olika förutsättningar när det gäller krav på prestanda, transportmöjligheter och prisnivå.
3.1 Olika ljud i olika typer av högtalarelement
En vanlig missuppfattning är att olika storlekar på högtalarelement automatiskt innebär en viss typ av ljud. Det vanligaste är att man tror att större högtalarelement ger mer lågbas, och att de är ett måste för att få ett ljud med "mycket botten".
Det stämmer inte. Det kanske går att applicera på vissa modeller från vissa tillverkare, men ljudet sitter absolut inte i högtalarelementens storlek. Ofta kan man se kommentarer i stil med "4x10:or har bra punch i mellanregistret men ger inte så mycket botten". Ett bra exempel på motsatsen är Ampeg SVT410HLF som har gott om lågbas, men lite klent mellanregister. Ett annat exempel som motbevisar teorin om att låga frekvenser kräver stora högtalarelement är de små subbashögtalare (ofta 6"-10"-element) som är vanliga i hemmabiosystem och går lägre ned i frekvensregistret än våra basriggar, eller varför inte hörlurar? Inga 18"-element där, och de klarar att spela bassignal utan problem.
Olika modeller från olika tillverkare har olika ljud, och ljudet sitter inte i storleken på högtalarelementen. Bästa sättet att ta reda på hur det låter är att prova.
3.2 Att kombinera olika högtalarlådor
Det är vanligt att kombinera exempelvis en 4x10 med en 1x15, enligt det vanliga resonemanget att 1x15 ger botten medan 4x10 ger mer mellanregister. Det intressanta är att de flesta 4x10 klarar att ge mer lågbas än 1x15-lådorna av motsvarande kvalitet. 4x10-lådorna är oftast större, och fyra 10"-element har nästan dubbelt så stor yta högtalarelement som en 1x15, och effekten fördelas på fyra element istället för ett, allt detta ger bättre förutsättningar för att ge mer lågbas. De som provat 4x10+1x15 rapporterar självklart att det gav mer tryck än en ensam 4x10, men hade de jämfört 4x10+1x15 mot 2st 4x10 hade de antagligen märkt att kombinationen två 4x10 gav mest tryck.
Istället för att försöka kombinera olika högtalarlådor med olika ljud och förutsättningar brukar jag rekommendera att man väljer en högtalarlåda som har det ljud man gillar bäst, och skaffar en till likadan när det behövs två.
Det finns för övrigt många fördelar med två högtalarlådor istället för en. Man får mer yta högtalarelement (med två likadana högtalarlådor ger det +3dB ljudtryck), och med en transistorförstärkare får man tillgång till ungefär dubbelt så mycket effekt (ytterligare +3dB), plus att man kan stapla högtalarlådorna på varandra och få upp den ena närmare öronhöjd, vilket ger mer tydlighet i ljudet.
3.3 "Jag har mastern på 1/10"
En sista sak att ta upp är hur basens volym, gain och master på förstärkaren förhåller sig till förstärkarens effektresurser.
Det är lätt att tro att volymkontrollen är en typ av effektbegränsare, dvs att 1/10 på mastervolymen betyder max 10% av förstärkarens effekt. Så är det inte, utan volymkontrollen bestämmer bara hur mycket man förstärker signalen. Styrkan på signalen beror i sin tur på hur hårt man spelar på basen och hur man ställt gain/EQ-reglage på förstärkaren.
Har man en bas med stark output, hög gain och dessutom vrider på EQ-reglagen en del så kanske man pressar sin förstärkare till max redan med mastervolymen på 2/10. Har man volymen ställd på 1/10 kan man då lätt tro att det finns gott om kraftresurser, medan man egentligen redan pressar förstärkaren ganska hårt.
Man kan jämföra gain/mastervolym med växlarna på en cykel som man kan växla kedjehjul både på främre och bakre nav. Oavsett hur man ställer växlarna (gain/master) så säger det ingenting om hur snabbt man cyklar (vilken volym man spelar på) eftersom det även avgörs av hur snabbt man trampar (vilken signal man har från basen).
1. Introduktion - Nominell impedans/Ohm (Ω) och effekt/watt (W)
En av de första saker man brukar undra över är hur det här med ohm och watt hänger ihop, och hur man ska "matcha" topp och låda/lådor.
Mycket kortfattat - för full effekt: Matcha förstärkarens och högtalarlådans impedans. Exempelvis - för 4 ohm - en högtalarlåda på 4 ohm alternativt två högtalarlådor på 8 ohm. Det är bra om förstärkarens och högtalarlådans effektmärkning matchar ungefär, men inget krav.
Transistorförstärkare kan även köras med högre impedans än vad som står på, exempelvis 8 ohm istället för 4 ohm. Detta ger lägre effekt från förstärkaren.
Lite mer ingående förklaring följer.
1.1 Impedans
När det gäller impedans är det lite olika regler för transistorförstärkare och rörförstärkare.
En transistorförstärkare ger maximal effekt vid en viss nominell impedans, oftast 4 ohm, men ibland är det 2 ohm, även andra siffror förekommer. På baksidan av förstärkaren står ofta hur det ligger till, exempelvis:
350W @ 4 Ω
180W @ 8 Ω
Dvs i det här fallet - för maximal effekt bör högtalarlådan/kombinationen av högtalarlådorna vara på 4 ohm. Vid högre impedans ger förstärkaren inte lika mycket effekt. Lägre impedans än vad förstärkaren är avsedd att klara rekommenderas inte och kan skada förstärkaren.
En rörförstärkare å andra sidan brukar vara omkopplingsbar för att matcha högtalarlådans impedans, antingen via en switch eller olika högtalarutgångar beroende på vilken impedans man har. Rörförstärkaren ger full effekt när man matchar impedansen (dvs är den ställbar mellan 4 och 8 ohm får man full effekt både i fallet då man har en högtalarlåda på 4 ohm och då man har en högtalarlåda på 8 - förutsatt att man ställer förstärkaren därefter), och man bör alltid matcha förstärkaren mot högtalarlådans impedans.
Att kombinera högtalarlådor ändrar den totala impedansen. I princip alla förstärkare/högtalarlådor har högtalarkontakterna parallellkopplade, och det spelar då ingen roll om man kopplar förstärkare->högtalarlåda->högtalarlåda eller kopplar från två utgångar på förstärkaren till varsin högtalarlåda. För att seriekoppla två högtalarlådor behövs en specialtillverkad kabel med tre kontakter alternativt en seriekopplingsbox, se den här tråden:
http://www.pratabas.se/viewtopic.php?t=45641" onclick="window.open(this.href);return false;
Parallellkoppling av olika kombinationer ger:
16 + 16 = 8 ohm
8 + 16 = 5,3 ohm
8 + 8 = 4 ohm
8 + 16 + 16 = 4 ohm
8 + 8 + 8 = 2,7 ohm
4 + 8 = 2,7 ohm
4 + 8 + 8 = 2 ohm
4 + 4 = 2 ohm
Det finns även förstärkare som har två kanaler, där varje kanal kan ses som en egen förstärkare (dvs om det är lägst 4 ohm på varje kanal kan man koppla in en 4-ohmslåda per kanal, vilket annars hade blivit 2 ohm om man bara haft en kanal och parallellkopplat).
Allra vanligast är transistorförstärkare som inte klarar lägre än 4 ohm, och för full effekt är det vanligast att man använder två högtalarlådor på 8 ohm (som parallellkopplade ger 4 ohm) alternativt att man bara har en låda på 4 ohm. Använder man en högtalarlåda på 8 ohm kan man få ut ungefär hälften av förstärkarens maxeffekt.
1.2 Effekttålighet
Effekttålighet är en siffra som det är lätt att hänga upp sig för mycket på. Siffran säger ingenting om högtalarlådans prestanda (hur starkt/djupt den spelar etc), och den måste inte matchas till förstärkarens effekt.
Effekttålighet är tänkt att vara ett mått på hur mycket effekt en högtalarlåda tål, men öronen är ett bättre verktyg än siffrorna. Börjar det låta illa om högtalarlådan - sänk volymen. Det räcker oftast längre än att bara titta på effektsiffror.
Annars är en ganska bra regel att om förstärkarens och högtalarlådans effektmärkning matchar varandra hyfsat så får man inga problem om man inte misshandlar utrustningen. Det är helt ok med 600W förstärkare och 500W högtalarlåda. Om man är aktsam och sänker om det börjar låta illa kan man utan problem ha dubbelt så hög effekt på förstärkaren som högtalarlådan. Det är aldrig skadligt att ha högre effekttålighet i högtalarlådan än förstärkarens maxeffekt, men är förstärkaren många gånger starkare än högtalarlådans effekttålighet (exempelvis 1000W förstärkare, 150W högtalarlåda) kan man lätt skada högtalarlådan om man vrider på för mycket.
Har man två högtalarlådor så delar de på förstärkarens effekt, dvs två högtalarlådor på 8 ohm / 200W är helt ok att köra tillsammans med en förstärkare som ger 500W vid 4 ohm. Högtalarlådorna delar på effekten och får 250W var om man pressar förstärkaren.
2. Hur specifikationerna påverkar
Det finns ett antal specifikationer som brukar stå med när man tittar på förstärkarutrustning. Dels förstärkarens effektmärkning, men även faktorer som beror på högtalarlådan påverkar bland annat hur starkt man kan spela.
2.1 Förstärkareffekt
Förstärkarens effekt kan man säga är ett mått på hur mycket kraftresurser som finns att flytta konerna i högtalarelementen som sitter i högtalarlådan man använder. Mer effekt = mer resurser = mer luft kan flyttas = starkare ljudnivå. Effektmärkningen blir dock lite knepig eftersom olika tillverkare mäter sina effektsiffror lite olika.
Tanken med effektmärkningen är att det ska vara ett mått på "hur långt man kan pressa förstärkaren innan den börjar låta illa". Man kan alltid få ut mer effekt än vad som står på förstärkaren, om man vrider volymratten tillräckligt långt, men med följden att man börjar få distorsion. Man kan mäta distorsionen vid en viss effekt, och det är grunden till effektmärkningen - att man mätt upp hur mycket effekt man får ut vid en viss distorsionsnivå. Problemet är att olika mätmetoder och siffror används, och därför kan två 300W-förstärkare upplevas som olika starka. En annan sak som spelar in är att olika förstärkartyper ger olika typ av distorsion. Många transistorförstärkare låter mindre behagligt när de pressas till distorsion, medan rörförstärkare ofta upplevs som välljudande när de pressas hårt (givetvis beroende på vilket ljud man är ute efter).
Som basist kanske man tycker att en transistorförstärkare låter illa vid 1% THD. Vissa förstärkare kanske är uppmätta vid just 1% THD, och lämnar de 300W då så är det vid 300W den börjar låta illa. En förstärkare som är uppmätt till 300W vid 0,1% THD spelar såklart lite starkare än den andra om man pressar den till 1% THD. Sedan finns det tillverkare som anger Peak-effekt istället för RMS.
...och som sagt - rörförstärkare låter i mångas öron bra även vid högre distorsionsnivåer, så gillar man ett kraftigt överstyrt ljud kan man få ut nästan dubbelt mycket effekt som det står på förstärkaren med bibehållet välljud.
2.2 Högtalarlådans känslighet
Om man matar två olika högtalarlådor med samma effekt kan en av dem låta mer. Den högtalarlådan är alltså mer lättdriven, detta brukar anges med ett värde, hur många dB den frambringar på en meters avstånd då den matas med 1W.
För att kompensera en skillnad på 3dB behöver man dubbelt så mycket effekt, så teoretiskt sett låter en låda på 95dB@1W/1m som matas med 200W lika mycket som en på 98db@1W/1m som matas med 100W.
Detta är inte riktigt hela sanningen, och känslighetssiffran mäts liksom effekten olika hos olika tillverkare. Känsligheten varierar över frekvensomfånget, och ibland är siffran som anges ett medelvärde, och ibland kan det vara ett maxvärde, dvs att högtalarlådan bara spelar så starkt vid en viss frekvens, men svagare i resten av registret.
Ett realistiskt värde för de flesta högtalarlådor för elbas i "mellanstorlek" (4x10/2x12/1x15) är att de ligger på ca 96-101 dB i grundkänslighet, medan känsligheten för enskilda frekvenser utan problem kan vara uppåt 107 dB.
Läs mer om känslighet och frekvensomfång i den här tråden:
http://pratabas.se/viewtopic.php?p=297791" onclick="window.open(this.href);return false;
När det gäller känslighet så vinner man 3 dB i ljudtryck varje gång man fördubblar antal högtalarelement om allt annat är likadant, och det motsvarar teoretiskt sett samma ökning i ljudstyrka som en fördubbling av effekten, dvs utgår vi från en 1x10 på 93 dB får vi följande:
1x10: 93 dB @ 1W / 1m
2x10: 96 dB @ 1W / 1m
4x10: 99 dB @ 1W / 1m
8x10: 102 dB @ 1W / 1m
En större högtalarlåda låter mer med viss effekt än en mindre. Det är lätt att tro att en större högtalarlåda är mer "tungdriven" för förstärkaren, att man måste ha en stor förstärkare för att "orka med" en stor högtalarlåda, men det är alltså tvärt om - har man en svag förstärkare som man vill få att låta så mycket som möjligt så bör man kombinera den med en stor, lättdriven högtalarlåda.
Det är en av anledningarna till att en klassisk rörförstärkarrigg (300W + 8x10) låter starkare än en mer kompakt rigg med transistorförstärkare, trots att transistorförstärkaren har högre effektmärkning.
2.3 Högtalarlådans effektmärkning / slaglängd
Som tidigare nämnt är effektmärkningen på högtalarlådan ingen specifikation som säger så mycket om prestandan. Det är en av de mest efterfrågade specifikationerna när det kommer till högtalarlådor, men egentligen en av de minst intressanta. Effekttålighet säger ingenting om hur starkt högtalarlådan spelar eller hur mycket effekt man kan använda innan högtalarlådan inte orkar med/börjar låta dåligt. Den vanliga missuppfattningen är att effektmärknignen är just det - ett mått på hur mycket effekt det går att använda utan missljud, men det har ingenting med saken att göra. Ett exempel kan läsas här:
http://pratabas.se/viewtopic.php?t=4889" onclick="window.open(this.href);return false; ... c&start=75
Dvs att en högtalarlåda märkt 800W låter illa tidigare än en mindre högtalarlåda märkt 540W.
Effekttålighet är egentligen ett mått på vilken medeleffekt talspolen i högtalarelementet klarar innan så mycket värme utvecklas att risk för skada uppstår. Egentligen ingenting som säger oss basister särskilt mycket, eftersom medeleffekten är förhållandevis låg när man spelar bas (jämfört med exempelvis ett PA-system som tar hand om hela bandets ljud, där medeleffekten oftast är högre). Som tidigare nämnt - att sänka när det börjar låta illa om utrustningen fungerar bättre än att bara titta på effektsiffror och hoppas på bra ljud.
Hur hårt man kan pressa högtalarlådan innan den börjar låta illa har inte med effekttåligheten att göra, utan andra specifikationer, främst högtalarelementens slaglängd (i kombination med högtalarlådans konstruktion). Det är siffror som inte brukar anges i datablad, så bästa sättet att ta reda på det är att prova själv eller höra med andra som haft samma modell.
3. Övrigt angående basförstärkare/högtalarlådor
En sak som ibland är lätt att glömma: när det kommer till basutrustning så handlar det om personlig smak. En fråga som "vilken är den bästa förstärkaren?" är i klass med frågan "vilken är den godaste maten?" på ett matforum. Det finns väldigt många olika svar på den frågan beroende på vem man frågar, men huvudsaken är att man själv är nöjd. Det är även en av anledningarna till att det finns så mycket utrustning på marknaden - olika personer föredrar olika ljud och har olika förutsättningar när det gäller krav på prestanda, transportmöjligheter och prisnivå.
3.1 Olika ljud i olika typer av högtalarelement
En vanlig missuppfattning är att olika storlekar på högtalarelement automatiskt innebär en viss typ av ljud. Det vanligaste är att man tror att större högtalarelement ger mer lågbas, och att de är ett måste för att få ett ljud med "mycket botten".
Det stämmer inte. Det kanske går att applicera på vissa modeller från vissa tillverkare, men ljudet sitter absolut inte i högtalarelementens storlek. Ofta kan man se kommentarer i stil med "4x10:or har bra punch i mellanregistret men ger inte så mycket botten". Ett bra exempel på motsatsen är Ampeg SVT410HLF som har gott om lågbas, men lite klent mellanregister. Ett annat exempel som motbevisar teorin om att låga frekvenser kräver stora högtalarelement är de små subbashögtalare (ofta 6"-10"-element) som är vanliga i hemmabiosystem och går lägre ned i frekvensregistret än våra basriggar, eller varför inte hörlurar? Inga 18"-element där, och de klarar att spela bassignal utan problem.
Olika modeller från olika tillverkare har olika ljud, och ljudet sitter inte i storleken på högtalarelementen. Bästa sättet att ta reda på hur det låter är att prova.
3.2 Att kombinera olika högtalarlådor
Det är vanligt att kombinera exempelvis en 4x10 med en 1x15, enligt det vanliga resonemanget att 1x15 ger botten medan 4x10 ger mer mellanregister. Det intressanta är att de flesta 4x10 klarar att ge mer lågbas än 1x15-lådorna av motsvarande kvalitet. 4x10-lådorna är oftast större, och fyra 10"-element har nästan dubbelt så stor yta högtalarelement som en 1x15, och effekten fördelas på fyra element istället för ett, allt detta ger bättre förutsättningar för att ge mer lågbas. De som provat 4x10+1x15 rapporterar självklart att det gav mer tryck än en ensam 4x10, men hade de jämfört 4x10+1x15 mot 2st 4x10 hade de antagligen märkt att kombinationen två 4x10 gav mest tryck.
Istället för att försöka kombinera olika högtalarlådor med olika ljud och förutsättningar brukar jag rekommendera att man väljer en högtalarlåda som har det ljud man gillar bäst, och skaffar en till likadan när det behövs två.
Det finns för övrigt många fördelar med två högtalarlådor istället för en. Man får mer yta högtalarelement (med två likadana högtalarlådor ger det +3dB ljudtryck), och med en transistorförstärkare får man tillgång till ungefär dubbelt så mycket effekt (ytterligare +3dB), plus att man kan stapla högtalarlådorna på varandra och få upp den ena närmare öronhöjd, vilket ger mer tydlighet i ljudet.
3.3 "Jag har mastern på 1/10"
En sista sak att ta upp är hur basens volym, gain och master på förstärkaren förhåller sig till förstärkarens effektresurser.
Det är lätt att tro att volymkontrollen är en typ av effektbegränsare, dvs att 1/10 på mastervolymen betyder max 10% av förstärkarens effekt. Så är det inte, utan volymkontrollen bestämmer bara hur mycket man förstärker signalen. Styrkan på signalen beror i sin tur på hur hårt man spelar på basen och hur man ställt gain/EQ-reglage på förstärkaren.
Har man en bas med stark output, hög gain och dessutom vrider på EQ-reglagen en del så kanske man pressar sin förstärkare till max redan med mastervolymen på 2/10. Har man volymen ställd på 1/10 kan man då lätt tro att det finns gott om kraftresurser, medan man egentligen redan pressar förstärkaren ganska hårt.
Man kan jämföra gain/mastervolym med växlarna på en cykel som man kan växla kedjehjul både på främre och bakre nav. Oavsett hur man ställer växlarna (gain/master) så säger det ingenting om hur snabbt man cyklar (vilken volym man spelar på) eftersom det även avgörs av hur snabbt man trampar (vilken signal man har från basen).
Senast redigerad av tks den tis 13 aug 2013, 11:01, redigerad totalt 5 gång.
- Steve
- Medlem
- Inlägg: 347
- Blev medlem: mån 06 aug 2007, 13:18
- Ort: Oskarshamn
- Hellish
- Medlem+++
- Inlägg: 11000
- Blev medlem: sön 22 jul 2007, 11:15
- Ort: Örnsköldsvik
- Kontakt:
- Billy
- Medlem+
- Inlägg: 1109
- Blev medlem: fre 01 sep 2006, 22:22
- Ort: Stockholm
- tks
- VIP medlem
- Inlägg: 2696
- Blev medlem: mån 28 jan 2008, 19:54
- Ort: Norrköping
Precis! Jag funderade på att ta med det, men tyckte att det skulle bli lite väl mycket på en gång, men lika bra att ha det som fotnot. Ibland är det kanske önskvärt att låta en låda få mer effekt än den andra?Billy skrev:Grymt intressant! Tackar! En sak bara, man bruka sällan parallellkoppla lådor med olika resistans, för att då blir effekten ojämnt fördelad emellan lådorna.
Så, har man en låda på 4 och en på 8 (eller kombinationen 8 och 16) så får den med lägre impedans 2/3 av effekten och den med högre 1/3.
Alltså, 100W in till två lådor, 8 och 16 ohm:
Lådan på 8 ohm får 67W
Lådan på 16 ohm får 33W
Skulle man köra exmpelvis 4 + 8 + 8 så räknas 8+8 som en fyra, som delar på "sin del" alltså med 100W:
8: 25W
8: 25W
4: 50W
- tks
- VIP medlem
- Inlägg: 2696
- Blev medlem: mån 28 jan 2008, 19:54
- Ort: Norrköping
Vill man räkna mer på det där med olika impedans/vad man får för effekt kan man testa det i excel-dokumentet här:
http://pratabas.se/wiki/index.php?title=Impendas
http://pratabas.se/wiki/index.php?title=Impendas
- tks
- VIP medlem
- Inlägg: 2696
- Blev medlem: mån 28 jan 2008, 19:54
- Ort: Norrköping
Yes, fast det är jag inte så hemma på. Min lilla rörförstärkare på 50W är 8 ohm only. På lite mer avancerade modeller finns det väl någon omkopplingsanordning på baksidan så man kan matcha lådorna? Utveckla gärna!Basjonas skrev:Kanonbra inlägg!
En grej som kanske borde stå med är att rörförstärkare ofta levererar samma antal watt oavsett om man använder 4 eller 8 ohms högtalare?
- Basjonas
- Medlem+
- Inlägg: 608
- Blev medlem: mån 04 sep 2006, 14:07
- Ort: Stockholm
Kan tyvärr för lite om sånt för att kunna förklara varför det är så. Min förstärkare har 4 och 8 ohms utgångar som båda levererar 200w.tks skrev:Yes, fast det är jag inte så hemma på. Min lilla rörförstärkare på 50W är 8 ohm only. På lite mer avancerade modeller finns det väl någon omkopplingsanordning på baksidan så man kan matcha lådorna? Utveckla gärna!Basjonas skrev:Kanonbra inlägg!
En grej som kanske borde stå med är att rörförstärkare ofta levererar samma antal watt oavsett om man använder 4 eller 8 ohms högtalare?
Men det finns säkert andra här som kan förklara hur det ligger till.
- ferm
- Medlem++
- Inlägg: 4050
- Blev medlem: tis 02 jan 2007, 09:28
- Ort: Täby
Utgångstransformatorn har sekundärlindningen delad så man kan ansluta högtalarna anpassat.
Det betyder att för en 4ohms högtalare så har transformatorn en 4ohms lindning. För 8ohms utgången är det följdaktligen 8 ohm på lindningen. 4 ohms lindningen är gemensam vilket betyder att man inte kan koppla in en 4 ohms högtalare på 4 ohmsuttaget och en 8 ohms på 8ohms uttaget.
Det betyder att för en 4ohms högtalare så har transformatorn en 4ohms lindning. För 8ohms utgången är det följdaktligen 8 ohm på lindningen. 4 ohms lindningen är gemensam vilket betyder att man inte kan koppla in en 4 ohms högtalare på 4 ohmsuttaget och en 8 ohms på 8ohms uttaget.
För många basar är inte nog
- guitarowner
- Medlem+
- Inlägg: 1503
- Blev medlem: tor 20 dec 2007, 02:07
- Ort: Stockholm
- Liten
- Hedersmedlem
- Inlägg: 16064
- Blev medlem: tis 19 jun 2007, 13:54
- Ort: Örebro
- Diesel
- Medlem++
- Inlägg: 6946
- Blev medlem: tor 01 mar 2007, 23:36
- Ort: Umeå
- TDHP
- Forumvärd
- Inlägg: 37753
- Blev medlem: ons 13 jun 2007, 16:01
- Ort: Norrtälje
Jag är brydd!
Kan någon visa mig matten i det här?
4 + 8 = 2,7 ohm
Jag har fått för mig att en parallellkopplad 4ohm med en 8ohm borde hamna i trakten av 6ohm med snedfördelad effekt.
(Hälften av 4 = 2 + hälften av 8 = 4 dvs totalt ca 6ohm.)
Varför blir det inte så? Hur exakt räknar man för att få fram 2,7ohm?
![Confused :?](./../images/smilies/icon_confused.gif)
Kan någon visa mig matten i det här?
4 + 8 = 2,7 ohm
Jag har fått för mig att en parallellkopplad 4ohm med en 8ohm borde hamna i trakten av 6ohm med snedfördelad effekt.
(Hälften av 4 = 2 + hälften av 8 = 4 dvs totalt ca 6ohm.)
Varför blir det inte så? Hur exakt räknar man för att få fram 2,7ohm?
Fender P75, Fender P69, MXR M80, Mesa M9 Carbine, Mesa Diesel 4X10-1X15-2X10.
Resten är bara för att det är kul!![Smile :)](./../images/smilies/icon_smile.gif)
TDHP
Resten är bara för att det är kul!
![Smile :)](./../images/smilies/icon_smile.gif)
TDHP
- tks
- VIP medlem
- Inlägg: 2696
- Blev medlem: mån 28 jan 2008, 19:54
- Ort: Norrköping
Man räknar:TDHP skrev:Jag är brydd! :?
Kan någon visa mig matten i det här?
4 + 8 = 2,7 ohm
(impedans låda 1 * impedans låda 2) / (impedans låda 1 + impedans låda 2)
(4*8)/(4+8) = 32/12 = 2,6666... ~ 2,7
Om man vill kan man tänka sig 4-ohmslådan som två parallellkopplade 8-ohmslådor. Lägger man till "den riktiga" 8:an kan man se det som tre parallellkopplade 8-ohmare totalt, och då kan man räkna impedans per låda/antal lådor; 8/3 = 2,6666....
Så kan man tänka oavsett kombination. 1 st 4 ohm = 2 st 8 ohm = 4 st 16 ohm, så är det bara räkna i termer av låda med högst impedans. Skulle man nu koppla ihop en 16-ohms och en 4-ohms:
4:an kan ses som 4 st 16, så totalt 5 st 16:
16/5 = 3,2
Med formel:
(4*16)/(4+16) = 64/20 = 3,2, samma sak.
Senast redigerad av tks den lör 03 maj 2008, 11:20, redigerad totalt 1 gånger.
- TDHP
- Forumvärd
- Inlägg: 37753
- Blev medlem: ons 13 jun 2007, 16:01
- Ort: Norrtälje
Ok! Det är nånstans i skillnaden impedans/resistans jag tappar bort mig antar jag. Mäter jag RESISTANSEN i lådorna parallellkopplade så hamnar jag ju på runt 6ohm, men det är alltså irrelevant i sammanhanget?
Edit: Vad jag eegentligen försöker ta reda på är om jag kan driva en 4ohm och en 8ohm parallellkopplade med min Ampeg som vill ha max 4 eller min 2 ohm!
Edit: Vad jag eegentligen försöker ta reda på är om jag kan driva en 4ohm och en 8ohm parallellkopplade med min Ampeg som vill ha max 4 eller min 2 ohm!
Fender P75, Fender P69, MXR M80, Mesa M9 Carbine, Mesa Diesel 4X10-1X15-2X10.
Resten är bara för att det är kul!![Smile :)](./../images/smilies/icon_smile.gif)
TDHP
Resten är bara för att det är kul!
![Smile :)](./../images/smilies/icon_smile.gif)
TDHP
- Liten
- Hedersmedlem
- Inlägg: 16064
- Blev medlem: tis 19 jun 2007, 13:54
- Ort: Örebro
Om du ställer den på 2 ohm och sopar in en 4 och en 8 så kommer toppen klara sig då det resulterar i en load på 2,666 ohm..TDHP skrev:Ok! Det är nånstans i skillnaden impedans/resistans jag tappar bort mig antar jag. Mäter jag RESISTANSEN i lådorna parallellkopplade så hamnar jag ju på runt 6ohm, men det är alltså irrelevant i sammanhanget?
Edit: Vad jag eegentligen försöker ta reda på är om jag kan driva en 4ohm och en 8ohm parallellkopplade med min Ampeg som vill ha max 4 eller min 2 ohm!
Betänk dock vilka lådor du använder då lådan på 4 ohm kommer få mer W till sig och kommer potentiellt låta en bra bit högre..
- TDHP
- Forumvärd
- Inlägg: 37753
- Blev medlem: ons 13 jun 2007, 16:01
- Ort: Norrtälje
4ohms-elementet är nog på ungefär 3-400W och 8ohms-elementet på 150-200W så det borde funka! Jag har spelat med dem ihop tidigare och det har låtit bra, dock har jag hört på 4-ohmsläget på toppen då jag trott att jag haft tot ca 6 ohms last. Ställer jag på 2ohm borde toppen alltså må bättre, den har slitit rör!
Fender P75, Fender P69, MXR M80, Mesa M9 Carbine, Mesa Diesel 4X10-1X15-2X10.
Resten är bara för att det är kul!![Smile :)](./../images/smilies/icon_smile.gif)
TDHP
Resten är bara för att det är kul!
![Smile :)](./../images/smilies/icon_smile.gif)
TDHP