Pedalordning ur ett vetenskapligt perspektiv.
-
- Medlem+
- Inlägg: 2160
- Blev medlem: mån 05 nov 2007, 22:04
Pedalordning ur ett vetenskapligt perspektiv.
En fråga som ganska ofta får förnyad aktualitet är i vilken ordning man ska koppla pedaler. Inget svar är hugget i sten, men det finns en ordning som möjligen är mer accepterad än andra. Den ser ut så här:
* INSTR
* Tuner
* Filter Effects [Wah-Wah, Phaser]
* Overdrive/Distortion alternativt Compressor
* Compressor alternativt Overdrive/Distortion
* Equalisers [Graphic, Parametric, Speaker Simulators]
* Pitch Effects [Harmoniser, Vibrato, Pitch Benders]
* Modulation Effects [Flanger, Chorus]
* Level Controllers [Limiter, Volume pedal, Tremolo, Panning, Noise Gate]
* Echo Effects [Delay, Reverb]
* AMP
Anm: En del hävdar att phasers ligger närmare modulation än filter. Men i grunden är det en filtereffekt som modulerar. Även en tremolo modulerar. Men den räknas konsekvent som en leveleffekt.
Denna ordning är det närmaste en regel man kan komma. Kalla det hellre vägledning, för när allt kommer omkring handlar det enbart om personlig smak. Det är ju för övrigt först när två eller flera pedaler används samtidigt som de inbördes positionerna har betydelse. Pedalerna interagera nämligen på olika sätt beroende på ordningen - för en del på ett önskat, för andra på ett oönskat sätt.
"Trial and error" och "Go crazy! " är ledorden!
MEN...
...vill man undvika två obehagliga fenomen och lära sig hantera ett positivt, bör man under svår plåga ta sig igenom texten nedan. Beroende på vissa pedalers elektroniska design är det nämligen nödvändigt att sätta dessa i tvingande positioner i pedalkedjan...
...om man vill undvika att:
1) basens signal försämras nivå- och diskantmässigt när man kopplar in pedalbordet, fastän alla pedaler står i bypass.
2) en pedal låter apa jämfört med hur den låter när den inte sitter i pedalbordet, detta trots att alla andra pedaler står i bypass.
...om man bemästra att:
3) en pedal vaknar till liv och låter bra jämfört med hur den låter när den inte sitter i pedalbordet, fastän alla andra pedaler står i bypass.
Det låter ju helt skruvat - det finns dessutom en bisarr motsättning mellan punkterna 2 och 3 - så vad kan anledningen vara?
Nyckelordet stavas impedans. Kortfattat kan impedans beskrivas som resistans, motstånd, vid en viss frekvens. Där det finns växelspänning, vilket en signal från en bas är, finns det impedans. En bas har en utgångsimpedans medan en förstärkare har en ingångsimpedans (även en utgångsimpedans där högtalaren ansluts). En pedal har både in- och utgångsimpedans. Den mojäng vars ingång hakas på en annan mojängs utgång kallas i elektronikens värld för en "last". En pedal är alltså en last. Lasten ska enligt regelboken ha minst 10 gånger högre impedans än det den lastar ner för att signalen inte ska påverkas negativt.
------
Det finns tre huvudgrupper av bypass-typer.
1) Elektronisk bypass, s k FET-switchning
FET är egentligen beteckningen på en speciell transistortyp men har också kommit att ingå i namnet på bypass-typen eftersom det är själva transistorn som är omkopplaren.
Denna sorts bypass kombineras alltid med s k buffrar på in- och utgången. Buffrar är impedansomvandlingskretsar, vilka fungerar som en slags "brandvägg" mot omvärlden. De skyddar och stabiliserar den egentliga effektkretsen mot förhållanden i den elektroniska omvärlden. De ger också pedalen normriktig in- och utgångsimpedans. Priset är att de kan vara taskiga mot pedaler i sin omgivning, vilka inte är impedansmässigt normriktiga eller skyddade på samma sätt, framför allt om en sådan pedal placeras efter en buffrad pedal med FET-switchning. En ickebuffrad pedal är dömd att förlora kampen mot en buffrad pedal med FET-switchning och ställer inte till någon oreda för den senare.
Buffrade pedaler med FET-switchning kallas ofta för bara "buffrade pedaler". Dock måste man ha i åtanke att även en pedal med vanlig mekanisk fotomkopplare, t ex en true bypass-pedal, kan vara buffrad. Buffern är i detta exempel inte verksam hela tiden utan först när effekten är på. P g a de missförstånd som kan uppstå om man kallar den pedaltyp som detta avsnitt handlar om för enbart "buffrad pedal", skrivs konsekvent "buffrad pedal med FET-switchning", hur jobbigt det än blir i längden.
Den elektroniska bypassen, FET-switchningen, sitter innanför "brandväggen", buffrarna. Det finns m a o inget "äkta" bypassläge på en buffrad pedal med FET-switchning. Basens signal går alltid genom elektronik och impedansomvandlas följaktligen även i bypass-läget.
En buffrad pedal med FET-switchning har ofta en ingångsimpedans på runt 1 MOhm. Det motsvarar vad en normal rörförstärkare har. Utgångsimpedansen brukar ligga på runt 1 kOhm. Både ingångs- och utgångsimpedansen räknas som hög. Men signalen som kommer ut ur pedalen har inte kritisk hög impedans och påverkas inte på samma sätt som en pickup av kabelkvalitet, kabelängd, kontakter och skarvar i form av flera pedaler osv.
Om man hakar på en ny buffrad pedal med FET-switchning på den första innebär det den nya pedalen elektriskt sett blir en last på 1 MOhm på den första pedalens utgång. Denna har som bekant en utgångsimpedans på runt 1 kOhm. En sådan last är försumbar och försämrar inte signalen. Man kan alltså sätta en lång kedja av buffrade pedaler med FET-switchning utan signalförluster.
Den kritik som finns mot buffrade pedaler med FET-switchning är att en del anser att buffer- och bypasselektroniken färgar ljudet. Det kan möjligen stämma för billiga pedaler á la Behringer.
Typexempel på buffrade pedaler med FET-switchning, vilket i grunden är ett japanskt påhitt, är t ex Boss och Ibanez. Använder man en Boss-tuner, t ex TU-2 eller TU-3, impedansomvandlas basens signal permanent och man kan använda en lång sladd från pedalen till förstärkaren utan att ljudet försämras. Sladden behöver inte ens vara av toppkvalitet.
Fördelar:
* Man behöver inte ta hänsyn till pedalers in- och utgångsimpedanser när man skapar en pedalordning.
* Man kan ha en kedja med ett nästan obegränsat antal pedaler utan att basens signal försämras i bypass-läge.
* Man kan ha en lång sladd från pedalbordet till förstärkaren.
* Vissa äldre ickebuffrade pedaler vaknar till liv och fungerar ordentligt när de har en buffrad pedal med FET-switchning framför sig. Vanligtvis handlar det om pedaler som tjänar på att vara transparanta frekvensmässigt, t ex phaser, chorus, flanger och tremolo.
Nackdelar:
* Om batteriet tar slut eller nätadaptern går sönder, dör även bypass-signalen.
* Buffer- och bypasselektroniken kan enligt en del färga signalen. Detta förhållande förvärras ju fler buffrade pedaler med FET-switchning som sitter i en kedja.
* I många fall påverkas en ickebuffrad pedal av äldre design negativt när den har en buffrad pedal med FET-switchning framför sig. Vanligtvis handlar det om fuzzar, OD’s och andra "ljudförvrängare".
2) True bypass
True bypass innebär att elektroniken helt kopplas bort från basens signal i bypassläge. Man kan inte ha för många true bypass-pedaler i en kedja. Basens högimpedanssignal är alltför känslig för många skarvar i form av jack och omkopplare. Man kommer märka att diskanten försämras på samma sätt som om man har en dålig eller alltför lång kabel. Om man däremot sätter true bypass-pedalerna efter en buffrad pedal med FET-switchning så impedansomvandlar ju denna signalen permanent, varför det då funkar utmärkt med en lång pedalkedja.
Men nu uppstår det riktiga problemet. Det är inte säkert att det går. True bypass-pedalen kan låta skit om den hamnar efter en buffrad pedal med FET-switchning. Troligtvis är det inget problem med pedaler av modern design men för äldre pedaler får man prova sig fram. Har man tur låter de bra (ibland t o m bättre), men ibland gör de inte det. Det beror på att äldre pedaler vanligtvis är missanpassade impedansmässigt. Det var billigare att bygga dem så. De har låg ingångsimpedans medan pickupen har en hög utgångsimpedans, tvärt emot regelboken alltså. Pedalen är inte en försumbar last. Det har man ibland kompenserat för elektronikmässigt med en volym- och diskanthöjning i kretsen. Problemet finns alltså inte i praktiken så länge pedalen är kopplad först i kedjan. Kopplar man in den efter en buffrad pedal med FET-switchning och faktiskt ofta även efter andra ickebuffrade pedaler brukar resultatet bli en kraftigt förhöjd diskant i förhållande till hur den ska låta. En fuzzbox, däribland fuzz-delen i Pratabasdisten, kan låta gräslig efter en buffrad pedal med FET-switchning.
Man är alltså tvungen att sätta sådana pedaler först i kedjan, t o m innan tunern om den nu är av typen buffrad med FET-switchning (Boss TU-2 och TU-3), även om det sabbar en önskad pedalordning.
Typexemepel på true bypass-pedaler med missanpassad ingångsimpedans och som låter illa om de sitter efter en buffrad pedal med FET-switchning, är pedaler som är transistorbaserade och bygger på gamla wah wah-, booster- och fuzz-designer. Fuzz Face är ett klassiskt exempel.
Å andra sidan finns det många pedaler som för första gången någonsin vaknar till liv och låter bra när de kopplas in efter en buffrad pedal med FET-switchning. Den buffrade pedalen rättar till impedansförhållandet vilket gör att en gammal tremolo eller chorus kan förvandlas från att vara en "tone sucker" (jo, pedalnördarna kallar dem det) till att bli ett blixtrande ljudorakel.
Det finns också true bypass-pedaler där själva kretsen är buffrad (men självklart utan FET-switchning). Buffern är i detta exempel inte verksam hela tiden utan först när effekten är på. Sådana pedaler fungerar precis som buffrade pedaler med FET-switchning när de är igång. När de står i bypass släpper de igenom en opåverkad signal bortsett från skarvar i form av jack och omkopplare. Denna pedaltyp trivs utmärkt att blandas med buffrade pedaler med FET-switchning.
Som parentes kan nämnas att Herr Moody har buffrat upp en gammal 60-talsdesign av tremolo, ursprungligen en tone sucker, och kombinerat detta med true bypass. Den pedalen är oerhört transparant frekvensmässigt och kan sättas var man vill i en pedalkedja. Spring och köp, spring och köp!
Fördelar:
* Om batteriet tar slut eller nätadaptern går sönder, funkar fortfarande bypass-signalen.
* Ingen elektronik i signalkedjan som färgar ljudet i bypassläget.
* I bypassläget är basens signal opåverkad och behåller sin pickupimpedans.
* För true bypass-pedaler med buffrad effektkrets gäller att man inte behöver ta hänsyn till in- och utgångsimpedanser när man skapar en pedalordning.
Nackdelar:
* Vissa pedaler med normmässig felaktig ingångsimpedans kan inte placeras var som helst i kedjan. De måste interagera med pickupen för att låta som det är tänkt och måste alltid placeras först. Vanligtvis handlar det om fuzzar, OD’s och andra "ljudförvrängare"
* Andra pedaler med normmässig felaktig ingångsimpedans, s k "tone suckers", kan inte placeras var som helst i kedjan. Vanligtvis handlar det om pedaler som tjänar på att vara transparanta frekvensmässigt, t ex phaser, chorus, flanger och tremolo. De måste placeras efter en buffrad pedal med FET-switchning för att fungera ordentligt.
* Man kan inte ha för många pedaler i en kedja. Pickupens höga impedans gör signalen känslig för skarvar i form av jack och omkopplare. Placeras en buffrad pedal med FET-switchning först i kedjan elimineras detta problem.
3) Bypass
Bypass innebär att pedalens effektkrets lastar ner bassignalen, eller pedalen före i en pedalkedja, även i bypassläget. Det sistnämnda kan vara betydelselöst om det är en buffrad pedal med FET-switchning som sitter före i kedjan. Bypass-pedalen rår inte på denna impedansmässigt.
Bypass-pedaler är ofta kopplade så att ingångssignalen går till både effektkretsen och omkopplaren, medan utgången kopplas om mellan effektkretsen och den rena signalen, men det finns några exempel där det är precis tvärtom.
Om bypass-pedalen effektkrets är buffrad, eller kopplas till och från av ett relä, är den en försumbar last. I dessa fallen finns ingen som helst anledning till panik bara för att pedalen inte är true bypass. Tillverkare av sådana pedaler brukar felaktigt kalla sina pedaler för true bypass. Anledningen är den mojopryl kring true bypass som härskar. Är Korgs påstådda true bypass-tuners verkligen true bypass? Visst, tjena, men de påstår det själva i alla fall...
Det vanliga sättet att bygga pedaler från pedalgenesis fram till någongång på 80-talet var att bygga dem som bypass-pedaler óch utan minsta hänsynstagande till impedanser. Samtidigt gjordes det en massa coola pedaler som idag är eftertraktade. Så det är ju så där lagom kul eftersom ljudet från basen kan förändras till det sämre bara pedalen kopplas in mellan bas och förstärkare, alltså även om den står i bypass. Det är dessutom snudd på omöjligt att sätta många sådana pedaler i en kedja. Sett till negativ påverkan på den elektroniska omgivningen är detta den värsta sortens pedal.
Men lyckligtvis är det som regel enkelt att bygga om en sådan pedal från bypass till true bypass. Allt som behövs är en tvåpolig fotomkopplare á dryga 50-lappen. Men man måste förstås kunna löda och ha en lite kunskaper (dock väldigt lite) i elektronik.
Dessvärre kan man märka att ljudet blir svagare när pedalen är på i förhållande till det nya fina true bypass-läget. Det beror på att tillverkaren har gjort en kompensation av nivån som ska motsvara det minst sagt usla bypass-läget. Därför kan man behöva att korrigera kretsen. I de flesta fallen handlar det bara om att byta ett ynka litet motstånd. Det finns dummyguider för massor av olika pedaler på ställen som diystompboxes.com. Pedalnördarna har nämligen hållit på det här i åratal. Annars är ju varken Stinkfoot och Moody kända för saltade räkningar direkt...
Typexemepel på bypass-pedaler som bör byggas om till true bypass och i vissa fall volymkompenseras är gamla MXR- och Electro Harmonix-pedaler.
Fördelar:
* Om batteriet tar slut eller nätadaptern går sönder, funkar fortfarande bypass-signalen.
* För bypass-pedaler med buffrad effektkrets eller reläer gäller att man inte behöver ta hänsyn till in- och utgångsimpedanser när man skapar en pedalordning.
Nackdelar:
* Vissa pedaler med normmässig felaktig ingångsimpedans kan inte placeras var som helst i kedjan. De måste interagera med pickupen för att låta som det är tänkt och måste alltså placeras först. Vanligtvis handlar det om fuzzar, OD’s och andra "ljudförvrängare"
* Andra pedaler med normmässig felaktig ingångsimpedans, s k "tone suckers", kan inte placeras var som helst i kedjan. Vanligtvis handlar det om pedaler som tjänar på att vara transparanta frekvensmässigt, t ex phaser, chorus, flanger och tremolo. De måste placeras efter en buffrad pedal med FET-switchning för att fungera ordentligt.
* Man kan inte ha för många pedaler i en kedja. Pickupens höga impedans gör signalen känslig för skarvar i form av jack och omkopplare. Placeras en buffrad pedal med FET-switchning först i kedjan elimineras detta problem.
* Bypass-signalen påverkas av effektkretsen om denna inte är buffrad eller kopplas till och från med relä. Nivå- och diskantsänkning, tone sucking, är den vanligaste följden. Problemet kan helt eller delvis elimineras om en buffrad pedal med FET-switchning placeras före i kedjan. Om denna åtgärd inte är tillräcklig, eller om pedaltypen inte fungerar med en buffrad pedal med FET-switchning före sig, återstår bara ombyggnad till true bypass.
Att bestämma pedalordning
Först delar man upp sina pedaler i tre högar; buffrade pedaler med FET-switchning, true bypass och bypass. Google får bli ens vän om man är osäker.
Därefter testar man de buffrade pedalerna med FET-switchning en efter en; bas -> pedal i bypass-läge -> förstärkare. Ljudet ska låta likadant med pedal som utan. Om någon av dem förändrar ljudet har man en skräptrampa i samlingen. Det är inte okomplicerat att fixa den och knappast lönt om det är en tvåhundrakronorspedal. Släng bort skiten!
Sedan kopplar man ihop de buffrade pedalerna med FET-switchning enligt egen önskad ordning. Frågar man råd får man lika många svar som det finns pedalnördar. Ordningen i början av detta inlägg kan funka som initial vägledning, men inte mer. Go crazy!
Efter det lyssnar man vidare på true bypass-pedalerna en efter en. Effekten ska vara på till skillnad från testet ovan. Därefter sätter man pedalen i en önskad position i pedalkedjan (Go crazy!), men reservera första och sista positionen till en buffrad pedal med FET-switchning. Alla pedaler utom den man testar ska stå i bypass. Låter pedalen likadant som när den inte sitter i en kedja, eller rent av bättre? Har man tur gör den det, annars sätter man den allra först i kedjan. Där kommer den garanterat att låta likadant.
Till sist kommer vi till de pedaler som är enbart bypass. I första hand ska dessa, om de inte har en buffrad effektkrets eller relä, byggas om till true bypass och hanteras som i avsnittet ovan. Men om man nu inte vill eller kan det kan man göra så här: Lyssna på hur pedalen låter när den är igång inkopplad mellan bas och förstärkare. Sätt den sedan i en önskad position i pedalkedjan, men reservera första och sista positionen till en buffrad pedal med FET-switchning. Lyssna igen, Har man tur låter den likadant eller bättre. Därefter sätter man den i bypass och lyssnar på ljudet med och utan pedalbord. Har man riktig tur låter ljudet likadant och allt är frid och fröjd. Om inte, finns inget annat val än att bygga om pedalen till true bypass.
EDIT: Faktakorrigeringar och förbättringar av texten.
* INSTR
* Tuner
* Filter Effects [Wah-Wah, Phaser]
* Overdrive/Distortion alternativt Compressor
* Compressor alternativt Overdrive/Distortion
* Equalisers [Graphic, Parametric, Speaker Simulators]
* Pitch Effects [Harmoniser, Vibrato, Pitch Benders]
* Modulation Effects [Flanger, Chorus]
* Level Controllers [Limiter, Volume pedal, Tremolo, Panning, Noise Gate]
* Echo Effects [Delay, Reverb]
* AMP
Anm: En del hävdar att phasers ligger närmare modulation än filter. Men i grunden är det en filtereffekt som modulerar. Även en tremolo modulerar. Men den räknas konsekvent som en leveleffekt.
Denna ordning är det närmaste en regel man kan komma. Kalla det hellre vägledning, för när allt kommer omkring handlar det enbart om personlig smak. Det är ju för övrigt först när två eller flera pedaler används samtidigt som de inbördes positionerna har betydelse. Pedalerna interagera nämligen på olika sätt beroende på ordningen - för en del på ett önskat, för andra på ett oönskat sätt.
"Trial and error" och "Go crazy! " är ledorden!
MEN...
...vill man undvika två obehagliga fenomen och lära sig hantera ett positivt, bör man under svår plåga ta sig igenom texten nedan. Beroende på vissa pedalers elektroniska design är det nämligen nödvändigt att sätta dessa i tvingande positioner i pedalkedjan...
...om man vill undvika att:
1) basens signal försämras nivå- och diskantmässigt när man kopplar in pedalbordet, fastän alla pedaler står i bypass.
2) en pedal låter apa jämfört med hur den låter när den inte sitter i pedalbordet, detta trots att alla andra pedaler står i bypass.
...om man bemästra att:
3) en pedal vaknar till liv och låter bra jämfört med hur den låter när den inte sitter i pedalbordet, fastän alla andra pedaler står i bypass.
Det låter ju helt skruvat - det finns dessutom en bisarr motsättning mellan punkterna 2 och 3 - så vad kan anledningen vara?
Nyckelordet stavas impedans. Kortfattat kan impedans beskrivas som resistans, motstånd, vid en viss frekvens. Där det finns växelspänning, vilket en signal från en bas är, finns det impedans. En bas har en utgångsimpedans medan en förstärkare har en ingångsimpedans (även en utgångsimpedans där högtalaren ansluts). En pedal har både in- och utgångsimpedans. Den mojäng vars ingång hakas på en annan mojängs utgång kallas i elektronikens värld för en "last". En pedal är alltså en last. Lasten ska enligt regelboken ha minst 10 gånger högre impedans än det den lastar ner för att signalen inte ska påverkas negativt.
------
Det finns tre huvudgrupper av bypass-typer.
1) Elektronisk bypass, s k FET-switchning
FET är egentligen beteckningen på en speciell transistortyp men har också kommit att ingå i namnet på bypass-typen eftersom det är själva transistorn som är omkopplaren.
Denna sorts bypass kombineras alltid med s k buffrar på in- och utgången. Buffrar är impedansomvandlingskretsar, vilka fungerar som en slags "brandvägg" mot omvärlden. De skyddar och stabiliserar den egentliga effektkretsen mot förhållanden i den elektroniska omvärlden. De ger också pedalen normriktig in- och utgångsimpedans. Priset är att de kan vara taskiga mot pedaler i sin omgivning, vilka inte är impedansmässigt normriktiga eller skyddade på samma sätt, framför allt om en sådan pedal placeras efter en buffrad pedal med FET-switchning. En ickebuffrad pedal är dömd att förlora kampen mot en buffrad pedal med FET-switchning och ställer inte till någon oreda för den senare.
Buffrade pedaler med FET-switchning kallas ofta för bara "buffrade pedaler". Dock måste man ha i åtanke att även en pedal med vanlig mekanisk fotomkopplare, t ex en true bypass-pedal, kan vara buffrad. Buffern är i detta exempel inte verksam hela tiden utan först när effekten är på. P g a de missförstånd som kan uppstå om man kallar den pedaltyp som detta avsnitt handlar om för enbart "buffrad pedal", skrivs konsekvent "buffrad pedal med FET-switchning", hur jobbigt det än blir i längden.
Den elektroniska bypassen, FET-switchningen, sitter innanför "brandväggen", buffrarna. Det finns m a o inget "äkta" bypassläge på en buffrad pedal med FET-switchning. Basens signal går alltid genom elektronik och impedansomvandlas följaktligen även i bypass-läget.
En buffrad pedal med FET-switchning har ofta en ingångsimpedans på runt 1 MOhm. Det motsvarar vad en normal rörförstärkare har. Utgångsimpedansen brukar ligga på runt 1 kOhm. Både ingångs- och utgångsimpedansen räknas som hög. Men signalen som kommer ut ur pedalen har inte kritisk hög impedans och påverkas inte på samma sätt som en pickup av kabelkvalitet, kabelängd, kontakter och skarvar i form av flera pedaler osv.
Om man hakar på en ny buffrad pedal med FET-switchning på den första innebär det den nya pedalen elektriskt sett blir en last på 1 MOhm på den första pedalens utgång. Denna har som bekant en utgångsimpedans på runt 1 kOhm. En sådan last är försumbar och försämrar inte signalen. Man kan alltså sätta en lång kedja av buffrade pedaler med FET-switchning utan signalförluster.
Den kritik som finns mot buffrade pedaler med FET-switchning är att en del anser att buffer- och bypasselektroniken färgar ljudet. Det kan möjligen stämma för billiga pedaler á la Behringer.
Typexempel på buffrade pedaler med FET-switchning, vilket i grunden är ett japanskt påhitt, är t ex Boss och Ibanez. Använder man en Boss-tuner, t ex TU-2 eller TU-3, impedansomvandlas basens signal permanent och man kan använda en lång sladd från pedalen till förstärkaren utan att ljudet försämras. Sladden behöver inte ens vara av toppkvalitet.
Fördelar:
* Man behöver inte ta hänsyn till pedalers in- och utgångsimpedanser när man skapar en pedalordning.
* Man kan ha en kedja med ett nästan obegränsat antal pedaler utan att basens signal försämras i bypass-läge.
* Man kan ha en lång sladd från pedalbordet till förstärkaren.
* Vissa äldre ickebuffrade pedaler vaknar till liv och fungerar ordentligt när de har en buffrad pedal med FET-switchning framför sig. Vanligtvis handlar det om pedaler som tjänar på att vara transparanta frekvensmässigt, t ex phaser, chorus, flanger och tremolo.
Nackdelar:
* Om batteriet tar slut eller nätadaptern går sönder, dör även bypass-signalen.
* Buffer- och bypasselektroniken kan enligt en del färga signalen. Detta förhållande förvärras ju fler buffrade pedaler med FET-switchning som sitter i en kedja.
* I många fall påverkas en ickebuffrad pedal av äldre design negativt när den har en buffrad pedal med FET-switchning framför sig. Vanligtvis handlar det om fuzzar, OD’s och andra "ljudförvrängare".
2) True bypass
True bypass innebär att elektroniken helt kopplas bort från basens signal i bypassläge. Man kan inte ha för många true bypass-pedaler i en kedja. Basens högimpedanssignal är alltför känslig för många skarvar i form av jack och omkopplare. Man kommer märka att diskanten försämras på samma sätt som om man har en dålig eller alltför lång kabel. Om man däremot sätter true bypass-pedalerna efter en buffrad pedal med FET-switchning så impedansomvandlar ju denna signalen permanent, varför det då funkar utmärkt med en lång pedalkedja.
Men nu uppstår det riktiga problemet. Det är inte säkert att det går. True bypass-pedalen kan låta skit om den hamnar efter en buffrad pedal med FET-switchning. Troligtvis är det inget problem med pedaler av modern design men för äldre pedaler får man prova sig fram. Har man tur låter de bra (ibland t o m bättre), men ibland gör de inte det. Det beror på att äldre pedaler vanligtvis är missanpassade impedansmässigt. Det var billigare att bygga dem så. De har låg ingångsimpedans medan pickupen har en hög utgångsimpedans, tvärt emot regelboken alltså. Pedalen är inte en försumbar last. Det har man ibland kompenserat för elektronikmässigt med en volym- och diskanthöjning i kretsen. Problemet finns alltså inte i praktiken så länge pedalen är kopplad först i kedjan. Kopplar man in den efter en buffrad pedal med FET-switchning och faktiskt ofta även efter andra ickebuffrade pedaler brukar resultatet bli en kraftigt förhöjd diskant i förhållande till hur den ska låta. En fuzzbox, däribland fuzz-delen i Pratabasdisten, kan låta gräslig efter en buffrad pedal med FET-switchning.
Man är alltså tvungen att sätta sådana pedaler först i kedjan, t o m innan tunern om den nu är av typen buffrad med FET-switchning (Boss TU-2 och TU-3), även om det sabbar en önskad pedalordning.
Typexemepel på true bypass-pedaler med missanpassad ingångsimpedans och som låter illa om de sitter efter en buffrad pedal med FET-switchning, är pedaler som är transistorbaserade och bygger på gamla wah wah-, booster- och fuzz-designer. Fuzz Face är ett klassiskt exempel.
Å andra sidan finns det många pedaler som för första gången någonsin vaknar till liv och låter bra när de kopplas in efter en buffrad pedal med FET-switchning. Den buffrade pedalen rättar till impedansförhållandet vilket gör att en gammal tremolo eller chorus kan förvandlas från att vara en "tone sucker" (jo, pedalnördarna kallar dem det) till att bli ett blixtrande ljudorakel.
Det finns också true bypass-pedaler där själva kretsen är buffrad (men självklart utan FET-switchning). Buffern är i detta exempel inte verksam hela tiden utan först när effekten är på. Sådana pedaler fungerar precis som buffrade pedaler med FET-switchning när de är igång. När de står i bypass släpper de igenom en opåverkad signal bortsett från skarvar i form av jack och omkopplare. Denna pedaltyp trivs utmärkt att blandas med buffrade pedaler med FET-switchning.
Som parentes kan nämnas att Herr Moody har buffrat upp en gammal 60-talsdesign av tremolo, ursprungligen en tone sucker, och kombinerat detta med true bypass. Den pedalen är oerhört transparant frekvensmässigt och kan sättas var man vill i en pedalkedja. Spring och köp, spring och köp!
Fördelar:
* Om batteriet tar slut eller nätadaptern går sönder, funkar fortfarande bypass-signalen.
* Ingen elektronik i signalkedjan som färgar ljudet i bypassläget.
* I bypassläget är basens signal opåverkad och behåller sin pickupimpedans.
* För true bypass-pedaler med buffrad effektkrets gäller att man inte behöver ta hänsyn till in- och utgångsimpedanser när man skapar en pedalordning.
Nackdelar:
* Vissa pedaler med normmässig felaktig ingångsimpedans kan inte placeras var som helst i kedjan. De måste interagera med pickupen för att låta som det är tänkt och måste alltid placeras först. Vanligtvis handlar det om fuzzar, OD’s och andra "ljudförvrängare"
* Andra pedaler med normmässig felaktig ingångsimpedans, s k "tone suckers", kan inte placeras var som helst i kedjan. Vanligtvis handlar det om pedaler som tjänar på att vara transparanta frekvensmässigt, t ex phaser, chorus, flanger och tremolo. De måste placeras efter en buffrad pedal med FET-switchning för att fungera ordentligt.
* Man kan inte ha för många pedaler i en kedja. Pickupens höga impedans gör signalen känslig för skarvar i form av jack och omkopplare. Placeras en buffrad pedal med FET-switchning först i kedjan elimineras detta problem.
3) Bypass
Bypass innebär att pedalens effektkrets lastar ner bassignalen, eller pedalen före i en pedalkedja, även i bypassläget. Det sistnämnda kan vara betydelselöst om det är en buffrad pedal med FET-switchning som sitter före i kedjan. Bypass-pedalen rår inte på denna impedansmässigt.
Bypass-pedaler är ofta kopplade så att ingångssignalen går till både effektkretsen och omkopplaren, medan utgången kopplas om mellan effektkretsen och den rena signalen, men det finns några exempel där det är precis tvärtom.
Om bypass-pedalen effektkrets är buffrad, eller kopplas till och från av ett relä, är den en försumbar last. I dessa fallen finns ingen som helst anledning till panik bara för att pedalen inte är true bypass. Tillverkare av sådana pedaler brukar felaktigt kalla sina pedaler för true bypass. Anledningen är den mojopryl kring true bypass som härskar. Är Korgs påstådda true bypass-tuners verkligen true bypass? Visst, tjena, men de påstår det själva i alla fall...
Det vanliga sättet att bygga pedaler från pedalgenesis fram till någongång på 80-talet var att bygga dem som bypass-pedaler óch utan minsta hänsynstagande till impedanser. Samtidigt gjordes det en massa coola pedaler som idag är eftertraktade. Så det är ju så där lagom kul eftersom ljudet från basen kan förändras till det sämre bara pedalen kopplas in mellan bas och förstärkare, alltså även om den står i bypass. Det är dessutom snudd på omöjligt att sätta många sådana pedaler i en kedja. Sett till negativ påverkan på den elektroniska omgivningen är detta den värsta sortens pedal.
Men lyckligtvis är det som regel enkelt att bygga om en sådan pedal från bypass till true bypass. Allt som behövs är en tvåpolig fotomkopplare á dryga 50-lappen. Men man måste förstås kunna löda och ha en lite kunskaper (dock väldigt lite) i elektronik.
Dessvärre kan man märka att ljudet blir svagare när pedalen är på i förhållande till det nya fina true bypass-läget. Det beror på att tillverkaren har gjort en kompensation av nivån som ska motsvara det minst sagt usla bypass-läget. Därför kan man behöva att korrigera kretsen. I de flesta fallen handlar det bara om att byta ett ynka litet motstånd. Det finns dummyguider för massor av olika pedaler på ställen som diystompboxes.com. Pedalnördarna har nämligen hållit på det här i åratal. Annars är ju varken Stinkfoot och Moody kända för saltade räkningar direkt...
Typexemepel på bypass-pedaler som bör byggas om till true bypass och i vissa fall volymkompenseras är gamla MXR- och Electro Harmonix-pedaler.
Fördelar:
* Om batteriet tar slut eller nätadaptern går sönder, funkar fortfarande bypass-signalen.
* För bypass-pedaler med buffrad effektkrets eller reläer gäller att man inte behöver ta hänsyn till in- och utgångsimpedanser när man skapar en pedalordning.
Nackdelar:
* Vissa pedaler med normmässig felaktig ingångsimpedans kan inte placeras var som helst i kedjan. De måste interagera med pickupen för att låta som det är tänkt och måste alltså placeras först. Vanligtvis handlar det om fuzzar, OD’s och andra "ljudförvrängare"
* Andra pedaler med normmässig felaktig ingångsimpedans, s k "tone suckers", kan inte placeras var som helst i kedjan. Vanligtvis handlar det om pedaler som tjänar på att vara transparanta frekvensmässigt, t ex phaser, chorus, flanger och tremolo. De måste placeras efter en buffrad pedal med FET-switchning för att fungera ordentligt.
* Man kan inte ha för många pedaler i en kedja. Pickupens höga impedans gör signalen känslig för skarvar i form av jack och omkopplare. Placeras en buffrad pedal med FET-switchning först i kedjan elimineras detta problem.
* Bypass-signalen påverkas av effektkretsen om denna inte är buffrad eller kopplas till och från med relä. Nivå- och diskantsänkning, tone sucking, är den vanligaste följden. Problemet kan helt eller delvis elimineras om en buffrad pedal med FET-switchning placeras före i kedjan. Om denna åtgärd inte är tillräcklig, eller om pedaltypen inte fungerar med en buffrad pedal med FET-switchning före sig, återstår bara ombyggnad till true bypass.
Att bestämma pedalordning
Först delar man upp sina pedaler i tre högar; buffrade pedaler med FET-switchning, true bypass och bypass. Google får bli ens vän om man är osäker.
Därefter testar man de buffrade pedalerna med FET-switchning en efter en; bas -> pedal i bypass-läge -> förstärkare. Ljudet ska låta likadant med pedal som utan. Om någon av dem förändrar ljudet har man en skräptrampa i samlingen. Det är inte okomplicerat att fixa den och knappast lönt om det är en tvåhundrakronorspedal. Släng bort skiten!
Sedan kopplar man ihop de buffrade pedalerna med FET-switchning enligt egen önskad ordning. Frågar man råd får man lika många svar som det finns pedalnördar. Ordningen i början av detta inlägg kan funka som initial vägledning, men inte mer. Go crazy!
Efter det lyssnar man vidare på true bypass-pedalerna en efter en. Effekten ska vara på till skillnad från testet ovan. Därefter sätter man pedalen i en önskad position i pedalkedjan (Go crazy!), men reservera första och sista positionen till en buffrad pedal med FET-switchning. Alla pedaler utom den man testar ska stå i bypass. Låter pedalen likadant som när den inte sitter i en kedja, eller rent av bättre? Har man tur gör den det, annars sätter man den allra först i kedjan. Där kommer den garanterat att låta likadant.
Till sist kommer vi till de pedaler som är enbart bypass. I första hand ska dessa, om de inte har en buffrad effektkrets eller relä, byggas om till true bypass och hanteras som i avsnittet ovan. Men om man nu inte vill eller kan det kan man göra så här: Lyssna på hur pedalen låter när den är igång inkopplad mellan bas och förstärkare. Sätt den sedan i en önskad position i pedalkedjan, men reservera första och sista positionen till en buffrad pedal med FET-switchning. Lyssna igen, Har man tur låter den likadant eller bättre. Därefter sätter man den i bypass och lyssnar på ljudet med och utan pedalbord. Har man riktig tur låter ljudet likadant och allt är frid och fröjd. Om inte, finns inget annat val än att bygga om pedalen till true bypass.
EDIT: Faktakorrigeringar och förbättringar av texten.
Senast redigerad av bassplayer den sön 02 jan 2011, 21:43, redigerad totalt 1 gånger.
- Jan Hellman
- VIP medlem
- Inlägg: 21030
- Blev medlem: sön 11 nov 2007, 15:47
- Ort: Södermalm
- Valle
- VIP medlem
- Inlägg: 3011
- Blev medlem: sön 30 dec 2007, 02:38
- Ort: Umeå
-
- Medlem++
- Inlägg: 5553
- Blev medlem: mån 15 okt 2007, 14:26
- Ort: Göteborg
![Applåd :clappy:](./images/smilies/eusa_clap.gif)
Klistra!
Dödsthrash från småland
http://www.facebook.com/DethroneSWE" onclick="window.open(this.href);return false;
http://dethroneswe.bandcamp.com/" onclick="window.open(this.href);return false;
http://www.facebook.com/DethroneSWE" onclick="window.open(this.href);return false;
http://dethroneswe.bandcamp.com/" onclick="window.open(this.href);return false;
- Valle
- VIP medlem
- Inlägg: 3011
- Blev medlem: sön 30 dec 2007, 02:38
- Ort: Umeå
- AxelStingray
- Medlem
- Inlägg: 342
- Blev medlem: tor 15 apr 2010, 17:07
-
- Medlem+
- Inlägg: 2160
- Blev medlem: mån 05 nov 2007, 22:04
- Kongo
- Medlem+
- Inlägg: 2087
- Blev medlem: tor 28 okt 2010, 23:16
- Ort: Helsingborg
Nu blev jag nyfiken!bassplayer skrev:Här är ett experiment för den som har en Boss TU-2 och en Moody Pratabas OD/Fuzz.
TU-2:an är en buffrad pedal medan Fuzzdelen i Pratabas-disten i princip är en variant på en silicon-Fuzz Face.
Koppla dessa i de två ordningar som är möjliga och lyssna!
Den som gör detta: ljudklipp!
<b>Diskant?</b>
Hagström IIB '66/'67, Fender Bassman 100T, Dynacord Eminent 60-nångång, Marshall JCM800 1580 1x18, pedaler, pedaler
En som är för att vara emot
Hagström IIB '66/'67, Fender Bassman 100T, Dynacord Eminent 60-nångång, Marshall JCM800 1580 1x18, pedaler, pedaler
En som är för att vara emot
-
- Medlem+
- Inlägg: 2160
- Blev medlem: mån 05 nov 2007, 22:04
Möjligen onödigt förtydligande:Kongo skrev:Nu blev jag nyfiken!bassplayer skrev:Här är ett experiment för den som har en Boss TU-2 och en Moody Pratabas OD/Fuzz.
TU-2:an är en buffrad pedal medan Fuzzdelen i Pratabas-disten i princip är en variant på en silicon-Fuzz Face.
Koppla dessa i de två ordningar som är möjliga och lyssna!
Den som gör detta: ljudklipp!
Naturligtvis behöver det inte vara just en TU-2:a. Det går bra med vilken buffrad pedal som helst. Grejen är att den buffrade ska stå i "bypass" medan fuzzen ska vara igång.
- Kongo
- Medlem+
- Inlägg: 2087
- Blev medlem: tor 28 okt 2010, 23:16
- Ort: Helsingborg
Kom precis på att min Danelectro French Toast som varit förpassad till hyllan troligen är icke-true bypass, och antagligen inte buffrad, eftersom den är en kopia på Foxx tone machine... det kan nog förklara en del så här i efterhand...bassplayer skrev:Möjligen onödigt förtydligande:Kongo skrev:Nu blev jag nyfiken!bassplayer skrev:Här är ett experiment för den som har en Boss TU-2 och en Moody Pratabas OD/Fuzz.
TU-2:an är en buffrad pedal medan Fuzzdelen i Pratabas-disten i princip är en variant på en silicon-Fuzz Face.
Koppla dessa i de två ordningar som är möjliga och lyssna!
Den som gör detta: ljudklipp!
Naturligtvis behöver det inte vara just en TU-2:a. Det går bra med vilken buffrad pedal som helst. Grejen är att den buffrade ska stå i "bypass" medan fuzzen ska vara igång.
<b>Diskant?</b>
Hagström IIB '66/'67, Fender Bassman 100T, Dynacord Eminent 60-nångång, Marshall JCM800 1580 1x18, pedaler, pedaler
En som är för att vara emot
Hagström IIB '66/'67, Fender Bassman 100T, Dynacord Eminent 60-nångång, Marshall JCM800 1580 1x18, pedaler, pedaler
En som är för att vara emot
-
- Medlem++
- Inlägg: 5901
- Blev medlem: fre 05 mar 2010, 07:26
- Ort: Kumla
- Hagström
- Medlem++
- Inlägg: 2737
- Blev medlem: lör 08 jan 2011, 11:24
- Ort: Ulricehamn
- Daionsavage
- Medlem++
- Inlägg: 5982
- Blev medlem: tor 14 okt 2010, 14:54
- Ort: Umeå
Jag skulle använda effektloopen på Microbassen för dynaverbet, multidriven och bassiQ:n och sätta kompressorn före preampen. Det är kanske inte optimalt, men jag gillar att kunna blanda ren signal med färgad då jag använder effekter.Hagström skrev:Jag har dessa pedaler, vilken ordning kopplar jag dom för bästa resultat?
Tacksam för tips:
Ebs Microbass 2
Ebs Dynaverb
Ebs BassiQ
Ebs Multidrive
Ashdown dual band compressor
Behringer Bass BDI21
(Vad behringer BD21 gör har jag ingen susning om... )
"If I can't dance, it's not my revolution!"
-Emma Goldman
-Emma Goldman
- Hagström
- Medlem++
- Inlägg: 2737
- Blev medlem: lör 08 jan 2011, 11:24
- Ort: Ulricehamn
- Hagström
- Medlem++
- Inlägg: 2737
- Blev medlem: lör 08 jan 2011, 11:24
- Ort: Ulricehamn
- peter_s
- Medlem++
- Inlägg: 7746
- Blev medlem: lör 22 jul 2006, 16:24
- Ort: Malmö
Microbassen är väl en slags preamp (som t.o.m. kan ses som en förstärkare, när du spelar genom lurar), inte sant? I sådant fall gör du helt rätt, enligt den föreslagna ordningen i första posten. Det är för övrigt en ordning som är bra att utgå från, men hittar du en som du tycker låter bättre, så är det den du ska använda. Testa dig fram, det är kul.Hagström skrev:Just nu har jag samtliga pedaler kopplade före microbassen, för att kunna leka med pedalerna när jag plinkar hemma genom hörlurar i microbassen..
Helt fel antar jag?
Usch, jag har så mycket att lära, tack för att ni tar er tid
![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
- Hagström
- Medlem++
- Inlägg: 2737
- Blev medlem: lör 08 jan 2011, 11:24
- Ort: Ulricehamn
Jo men det valle skriver att han har preampen först för att trycka till signalen tycker jag verkar logiskt riktigt... jag har ändrat om nu och ska testa i förstärkaren imorgon.peter_s skrev:Microbassen är väl en slags preamp (som t.o.m. kan ses som en förstärkare, när du spelar genom lurar), inte sant? I sådant fall gör du helt rätt, enligt den föreslagna ordningen i första posten. Det är för övrigt en ordning som är bra att utgå från, men hittar du en som du tycker låter bättre, så är det den du ska använda. Testa dig fram, det är kul.Hagström skrev:Just nu har jag samtliga pedaler kopplade före microbassen, för att kunna leka med pedalerna när jag plinkar hemma genom hörlurar i microbassen..
Helt fel antar jag?
Usch, jag har så mycket att lära, tack för att ni tar er tid
Blir det ingen större skillnad byter jag tillbaks till det jag hade innan.
Schatz Jazz nr13
Squier JV -83
Ampeg SVT450H
Hagström BT-100
- martin_finspång
- Medlem+
- Inlägg: 780
- Blev medlem: ons 30 jul 2008, 14:57
- Ort: Norrköping
Om du oftar tar line out från microbassen (antar att den har en DI) när ni giggar live tycker jag att det är bäst att ha preampen sist. Annars får du ju inte med alla fina effekter ut till publiken.
mina 2 öre.
mina 2 öre.
Batterist i: http://myspace.com/skraeckoedlan
Batterist i: http://myspace.com/thunderincarolina
Bassist i sovrummet.
Batterist i: http://myspace.com/thunderincarolina
Bassist i sovrummet.
- Hagström
- Medlem++
- Inlägg: 2737
- Blev medlem: lör 08 jan 2011, 11:24
- Ort: Ulricehamn
Nu har jag testat mig fram på alla sätt och vis... det som i mina öron låter bäst är:
Bas--Behringer V-tone--Ashdown compressor--Ebs Multidrive--Ebs bassiq--Ebs Dynaverb--Ebs Microbass--Förstärkare
Riktigt nöjd med ljudet nu.. undra hur länge den känslan sitter i..![Rolling Eyes :roll:](./images/smilies/icon_rolleyes.gif)
Bas--Behringer V-tone--Ashdown compressor--Ebs Multidrive--Ebs bassiq--Ebs Dynaverb--Ebs Microbass--Förstärkare
Riktigt nöjd med ljudet nu.. undra hur länge den känslan sitter i..
![Rolling Eyes :roll:](./images/smilies/icon_rolleyes.gif)
Schatz Jazz nr13
Squier JV -83
Ampeg SVT450H
Hagström BT-100